<P>&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Abia cand mi-am prezentat prima lucrare despre terapia comportamentala rational-emotiva (REBT) si despre terapia cognitiv comportamentala la conventia din 1956 a Asociatiei Americane de Psihologie, am realizat cat de complexe sunt cognitiile, emotiile si comportamentele si cum ele se cuprind si interactioneaza unele cu celelalte.<BR>&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; REBT a avut intotdeauna o viziune complexa, holistica, bazata pe interactiuni in ceea ce priveste ABC-ul personalitatii si al dereglarilor. Mai simplu spus, teoria ABC a REBT urmareste conceptiile catorva filosofi antici - in special Epictet si Marc Aureliu - si pe cele ale teoriei lui Robert Woodworth cu privire la stimul -organism - raspuns.<BR>&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Acesta sustine ca evenimentul declansator (A) din vietile oamenilor contribuie la dereglarile lor emotionale si comportamentale sau la consecinte (C), in special datorita faptului ca parerile oamenilor (B) despre aceste evenimente declansatoare (A) actioneaza in mod coercitiv sau se amesteca cu consecintele (C).<BR><BR><STRONG>Teluri si valori umane de baza</STRONG><BR>&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Oamenii au de obicei un set de teluri, valori si dorinte. Din punct de vedere biologic si prin invatare in cadrul societatii, oamenii sunt animale care au un scop, iar acesta este de obicei, sa supravetuiasca, sa nu simta foarte tare durerea si sa fie cat de cat satisfacut sau multumit. Aceste scopuri primare au si subcategorii cum ar fi cautarea fericirii (1) cand sunt singuri; (2) cand sunt in mijlocul altor grupuri de oameni; (3) in intimitate, cu cativa oameni alesi; (4) educationele si informationale; (5) vocationale si economice si (6)recreationale.<BR>&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Cand ca raspuns la un eveniment declansator, oamenii se gandesc ,,Asta e bine! Imi place evenimentul asta declansator' ei tind sa experimenteze consecinta emotionala a placerii si a fericirii si consecinta comportamentala a abordarii (sau incercarea repetarii) acestui eveniment declansator.<BR>&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Cand aceiasi oameni traiesc experienta unor evenimente declansatoare care in opinia lor le blocheaza sau le saboteaza telurile, atunci ei reactioneaza de obicei intr-o manier neplacuta, evitanta. Astfel, la momentul B ei prefera sa gandeasca: ,,Este rau! Nu-mi place evenimentul asta declansator' si traiesc experienta consecintelor emotionale de frustrare sau nefericire si consecinta comportamentala de evitare sau incercare de a evita sau elimina evenimentul declansator.<BR><BR><STRONG>ABC-ul dereglarii emotionale</STRONG><BR>&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Modelul REBT al ABC-ului devine si mai complex si mai controversat atunci cand este aplicat dereglarilor nevrotice. El pleaca de la ipoteza ca atunci cand telurile oamenilor sunt blocate de evenimente declantatoare, ei aleg constient sau nu daca raspund cu consecinte negative dereglate sau nedereglate.<BR>&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Daca sistemul lor de convingeri este rational sau de autoajutorare, el va cuprinde de asemenea filosofii care sa-i ajute la atingerea scopurilor. Aceste opinii rationale vor duce la crearea de consecinte emotionale sanatoase, cum ar fi sentimentul normal de dezamagire, suferinta, regret, frustrare. Credintele rationale vor incuraja de asemenea un comportament sanatos, ca de exemplu incercare de schimbare, imbunatatire sau evitare a evenimentelor declansatoare care saboteaza scopurile individului.<BR>&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Acest model ABC al dereglarii emotionale/comportamentale este unul direct si dupa cum s-a putut observa mai sus, este utilizat de majoritatea consilierilor si a teoreticienilor care se ocipa de REBT si de terapia cognitiv-comportamentala. El sustine ideea ca opiniile irationale si atitudinile disfunctionale care constituie filosofiile de autodereglare ale oamenilor au doua mari trasaturi:<BR>&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 1) Acestea au la baza cerinte implicite sau explicite, rigide sau vehemente, exprimate de obicei prin verbele a trebui, a fi necesar, a fi obligatoriu etc. Ca de exemplu ,,Trebuie neaparat sa-mi ating scopurile!'<BR>&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Ele mai au si derivate ale acestor cerinte: ,,daca scopurile mele nu sunt atinse asa cum ar trebui' (a) ,,este ingrozitor' (i.e. 100% rau); (b) ,,Nu pot suporta' (i.e. nu voi putea supravietui sa fiu fericit deloc!); (c) ,,Nu am nici o valoare' (sunt o persoana complet rea si care nu merita nimic; si (d) ,,Nu voi reusi niciodata sa obtin ceea ce vreau, nici acum nici in viitor!'<BR>&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Acest model ABC al dereglarilor umane este urmat in REBT de D - punerea in discutie a opiniilor irationale ale oamenilor (IB) - atunci cand acestia se simt si actioneaza intr-o maniera de autoinfrangere, pana cand ajung la E, un nou set de credinte, mai rationale. De exemplu, ,,As prefera sa reusesc si sa fiu iubit(a), dar nu trebuie sa fiu neaparat asa!', ,,Mi-ar placea foarte mult ca ceilalti sa ma trateze corect si cu consideratie, dar nu vad de ce ar trebui sa o faca'. ,,Imi doresc mult ca viata mea sa fie mai confortabila si mai placuta, dar nu e necesar ca ea sa fie asa.'<BR>&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Punerea in discutie a opiniilor irationale se face mai intai cognitiv, folosind chestionarea si provocarea stiintifica pentru a zdruncina din temelii conceptiile de tipul trebuie si e necesar. De exemplu, ,,De ce trebuie sa ma descurc bine, chiar daca e preferabil sa se intample asa?' ,,Care e dovada faptului ca trebuie sa ma tratezi cu consideratie, chiar daca eu as dori sa fie asa?' punerea in discutie se face si emotional.<BR>&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; De exemplu prin folosirea imagisticii rational-emotive, oamenii isi imagineaza cele mai rasunatoare esecuri in atingerea scopurilor si se lasa prada unei depresii profunde. Apoi trebuie sa munceasca pentru asi schimba sentimentele nepotrivite de deprimare in sentimente sanatoase de dezamagire sau regret. Spre exemplu, cei care evita socializarea se pot forta sa socializeze si in acelasi timp sa se conginga pe ei insisi ca nu este ceva ingrozitor sa fi respins, ci doar putin neplacut.<BR>&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Aplicarea mai specifica a ABC-ului pe REBT a avut succes in mii de cazuri raportate si de rezultate ale studiilor terapeutice. Majoritatea acestora au folosit discutia cognitiva REBT, dar nu au reusit sa adauge si metodele emotionale si comportamentale de punere in discutie. Asadar, nu sunt de parere ca atunci cand REBT va fi pusa in aplicare in mod corect, va avea rezultate si mai bune in fata grupurilor de control decat pana acum. </P>  
  
